Copyright: Copyright © Miljøstyrelsen og DMU


Beregning

Beregning kan udføres for enten et helt år eller for udvalgte måneder.

Det kan ofte svare sig at veksle mellem beregninger for et helt år og for en enkelt måned  -  se I gang med OML: Principperne; Råd om beregningsstrategi

Du har mulighed for at tilknytte kommentarer til beregningen. De bliver gemt sammen med det aktuelle filsæt, og kommer til at optræde på udskriften.

Hvis du vil vide mere om dine muligheder for at lave andet arbejde, mens OML-beregningerne foregår, så se Beregning i baggrunden.

Beregningen foregår i et DOS-vindue, og kan standses ved at trykke Ctrl-Break (eller Ctrl-C).

Når beregningerne er afsluttet, fremkommer skærmbilledet Meddelelser om beregningen.

Der fremkommer en advarsel, hvis den maksimale 99%-fraktil findes i en af de to inderste eller yderste receptorringe. Beregningerne bør da gentages med et andet valg af receptorer.

I tilfælde med bygningseffekt er det dog ikke altid muligt at lægge receptorringene så tæt ved kilden, at advarslen kan undgås  -  se Receptornet; Receptornettets tæthed.

Hvis en boks med teksten
Beregningerne er ikke afsluttet korrekt. (De er muligvis afsluttet med Ctrl-C)
dukker op, og du ikke straks er klar over hvorfor, så se kig på emnet Fejl

Se også:

Resultater

Hvordan fortolkes output fra modellen?


Beregning i baggrunden

Når du starter beregningerne, kan du vælge enten at lade dem foregå uforstyrret, eller at arbejde videre med andre programmer imens.

Opskriften på at arbejde videre med andre programmer sideløbende er følgende:

Når du har startet beregningerne, kan du med tastkombinationen Alt+Tab (tryk evt. flere gange på tabulator-tasten, mens du holder Alt nede) skifte til et andet Windows-program og arbejde i det. Det har dog den omkostning, at beregningerne bliver afviklet noget langsommere end ellers. Du får ikke besked, når beregningerne er afsluttet, men skal selv skifte til med OML-Point ved at bruge Alt+Tab igen.

Der er også mulighed for at lade Beregnings-vinduet blive stående, og få det til at fylde en mindre del af skærmen. Du skal så blot trykke på Alt+Retur, når Beregningsvinduet viser sig (men beregningshastigheden falder betydeligt).

Se også: Beregningsvinduets størrelse


Beregnings-vinduets størrelse

Når du installerer OML-Point, er Beregnings-vinduet - det DOS-vindue, hvor en tæller tygger sig igennem årets timer - indstillet til at fylde hele skærmen.

Du kan dog godt arbejde videre med andre programmer imens - se Beregning i baggrunden.

Hvis du foretrækker at have Beregnings-vinduet indstillet til kun at fylde en del af skærmen (for at kunne holde øje med det, mens du laver noget andet), kan det godt lade sig gøre, men beregningshastigheden nedsættes betydeligt i Windows 3.11 (i Windows 95 er forskellen ikke så stor).

Du kan vælge mellem to opskrifter på at lave Beregnings-vinduet lille:

Hvis du en gang imellem vil have et lille Beregnings-vindue:  Tryk Alt+Retur, når Beregnings-vinduet viser sig.

Hvis du konsekvent ønsker at have et lille Beregnings-vindue: Du skal bruge et værktøj til at kopiere filer, f.eks. Windows'  Filhåndtering. Stil dig i det bibliotek, der indeholder  OML-Point-programmet, typisk C:\OMLPOINT, og kopiér filen OMLVINDU.PIF  over i filen med navnet OMLFORDK.PIF.  (Hvis du sidenhen fortryder, skal du kopiere filen OMLFULD.PIF over i  OMLFORDK.PIF)

Se også

Beregning i baggrunden

Edb-mæssige tips  -  oversigt


Beregningsmæssig bygningshøjde

For ‘smalle’ bygninger kan der i stedet for den fysiske bygningshøjde benyttes en beregningsmæssig højde HB defineret ved at

hvor HF er den fysiske bygningshøjde, og L bygningens bredde. Se notatet Håndtering af bygningers indflydelse ved brug af OML-modellen for yderligere detaljer.


Bygningskorrektion

Følgende emner omtales her:

Hvad er baggrunden for bygningskorrektioner?

To typer bygningskorrektioner

Beregningsmæssig bygningshøjde

Hvornår skal bygningsdata angives?

Generel bygningskorrektion

Retningsafhængig bygningskorrektion  -  indtastning

Hvad er baggrunden for bygningskorrektioner?

Bygninger, der ligger nær et afkast, kan have en betydelig indflydelse på de forureningskoncentrationer, der forekommer i omgivelserne. Det skyldes, at bygninger fører til dannelsen af et strømningsfelt, der både kan hæmme røgfaneløftet og øge spredningen af røgfanen; påvirkningen kan have konsekvenser for koncentrationen i alle afstande fra kilden.

OML-modellen opererer derfor med begrebet bygningskorrektioner, der drejer sig om en korrektion af beregningerne i forhold til situationen uden bygninger.

En ganske anden grund til at interessere sig for bygninger er, hvis man ønsker at beskrive, hvilke koncentrationer en person i et højhus udsættes for. Dette tilgodeses ved at specificere højden af receptorerne. Se Receptornet, Individuelle terræn- og receptorhøjder

To typer bygningskorrektioner

Bygningskorrektioner opdeles i to typer.

Den generelle bygningskorrektion, angivet ved en bygningshøjde, anvendes for en bygning placeret i umiddelbar nærhed af kilden, f.eks. for en kedelhusbygning placeret tæt op ad en skorsten.

Den retningsafhængige bygningskorrektion anvendes, såfremt der er tale om fjernere liggende bygninger, som formodes at have indflydelse på spredningsforholdene for kilden. Hvis en bygning ligger mere end to bygningshøjder fra skorstenen, kan den negligeres.

Begge typer korrektioner kan optræde samtidig.

Erfaringsmæssigt er specifikationen af bygningsdata et af de vanskeligste punkter ved brug af OML-programmet. Her forklares de væsentlige begreber kort, men det kan anbefales også at læse det skriftlige notat,, som følger med programmet ("Håndtering af bygningers indflydelse ved brug af OML-modellen").

Beregningmæssig bygningshøjde

For ‘smalle’ bygninger skal man være opmærksom på, at den såkaldte "beregningsmæssige bygningshøjde"  kan benyttes. En bygning er smal, hvis dens højde er større end dens bredde. Den beregningsmæssige bygningshøjde benyttes både i forbindelse med generel bygningshøjde og i forbindelse med retningsafhængig bygningskorrektion.

Hvornår skal bygningsdata angives?

Inputdata vedrørende bygningskorrektion tilrettelægges nemmest ved indledningsvis at tegne en kortskitse over forholdene.

Bygninger i kildens nærhed gennemgås med henblik på at udpege de bygninger, der har kilden liggende inden for en radius af to gange bygningshøjden (beregningsmæssig bygningshøjde). Kun sådanne bygninger har betydning for røgfanens spredning. Yderligere kan der ses bort fra bygninger, der er lavere end 1/3 af afkasthøjden. Endelig kan der ses bort fra bygninger, der set fra afkastet har en vinkeludstrækning, som er mindre end 5 grader.

Der vil intet være forgjort i, at brugeren eventuelt indtaster data for bygninger, der er så langt væk eller er så lave, at de ikke påvirker spredningen; ved modelberegningen vil de automatisk blive negligeret.

Generel bygningskorrektion

Generel bygningskorrektion (der beskriver nedsug og forøget spredning af røggasen foranlediget af en bygning i umiddelbar nærhed af skorstenen) slås til ved at angive højden af bygningen i vinduet Kildedata i feltet Generel bygningshøjde. Generel bygningskorrektion benyttes, hvis bygningen er opført i tilslutning til kilden, eller hvis bygningen ligger ganske tæt ved kilden og - set fra kilden - har en vinkeludstrækning på 90 grader eller mere. For smalle bygninger skal man være opmærksom på, at den såkaldte "beregningsmæssige bygningshøjde" kan benyttes i stedet for den fysiske.

Retningsafhængig bygningskorrektion  -  indtastning

Retningsafhængig bygningskorrektion anvendes for bygninger i nogen afstand fra kilden. Hvis en bygning ligger mere end to bygningshøjder fra skorstenen, kan den negligeres. For at få adgang til at indtaste data, skal man i vinduet Kildedata klikke på knappen Indtast bygn. data.

Det skal angives, i hvilken retning bygningen ligger, hvor høj den er, samt hvor langt den ligger fra kilden. Retningen til en bygning (eller en bygningsdel) angives som et interval; der er højst mulighed for at specificere 6 intervaller.

Der kan ikke angives mere end een bygning i en given retning; hvis der rent faktisk findes flere, skal man angive data for den dominerende.

For hvert interval angives Retning fra og Retning til, Højde og Afstand

Retning fra  og  Retning til:

Tallene kan ikke direkte indtastes i felterne, men skal vælges fra en rulleliste.

Vinkelangivelser er delelige med 10.

Afrunding af vinkler foregår således:

Hvis brugeren angiver, at der er en bygning i intervallet fra 10 til 10 grader, regner programmet med, at der befinder sig en bygning i vinkelintervallet 5 til 15 grader.

Hvis en bygning ligger i et interval nord for skorstenen, er det tilladt, at Retning fra er større end  Retning til:  (eksempelvis Retning fra =350 og  Retning til:=10).

Bygningseffekter i et givet interval slettes ved at angive en bindestreg (-) for Retning fra eller Retning til.

Højde er den beregningsmæssige bygningshøjde.

Afstand er afstand fra kilden til det nærmeste punkt på bygningen.

Se også Emission (om vinduet Kildedata)

Gå til toppen af dette emne (Bygningskorrektion)


Edb-mæssige tips

Ting, du skal vide (om tabulatortast, piltaster og komma)

Filtyper

Tip om biblioteker med filsæt

Beregnings-vinduets størrelse

Beregning i baggrunden

Udskrift af hjælpetekster

Vinduernes placering på skærmen

Hjælpetekstens placering på skærmen

Systemkrav og beregningstider

Fejl


Emission

[ Bemærk: hjælpen til emnet Emission er lang  -  maksimér eventuelt vinduet! ]

Flere kilder

Vejledningsversionen af OML-modellen giver mulighed for at medtage op til 20 kilder i een beregning. Alle kilder antages at være placeret i samme punkt. Dette er en antagelse, der normalt giver resultater "på den sikre side".  Hvis man vil ud over denne begrænsning og have en mere realistisk behandling af flere kilder, må man benytte OML-Multi programmet  (se OML-Multi).

Vinduet Kildevalg giver mulighed for vælge mellem kilder. Fra Kildevalg føres man til vinduet Kildedata, hvor data for hver kilde indtastes.

Vinduet Kildedata

Bemærk: Vinduet Kildedata er højere end de fleste andre felter. Nederst i feltet findes 3 knapper (OK, Annulér og Hjælp), som skal være synlige. Hvis ikke de er, skal du trække vinduet større, og evt. ændre skærmopløsningen (se Vinduernes placering på skærmen)

Når du skal bevæge dig fra felt til felt, er det nemmest at bruge Tabulator-tasten.

Komma kan indtastes enten som dansk komma eller som punktum. Under alle omstændigheder vises det på skærmen som punktum.

De enkelte parametre beskrives i det følgende. Det drejer sig om

Tekst vedr. kilde

Afkasthøjde

Indv. diameter

Udv. diameter

Emission, Volumenstrøm, Fugtindhold  -  om samspillet mellem disse parametre

Emission

Volumenstrøm

Fugtindhold

Temperatur

Generel bygningshøjde

Medtag røgfaneløft

Retningsafhængig bygningskorrektion

Tekst vedr. kilde: Indtast en beskrivende tekst. Den vil komme til at fremgå af udskriften.

Afkasthøjde: højde over jorden af skorstenens top.

Indv. diameter: indvendig skorstensdiameter ved udslipshøjden. Når flere røgrør føres op gennem samme skorsten, kan det komme på tale at slå afkastene sammen. Se også: Hvornår kan afkast slås sammen?

Udv. diameter: udvendig skorstensdiameter ved udslipshøjden. Denne værdi har betydning for beregning af skorstensnedsug.

Emission, Volumenstrøm, Fugtindhold: Der er et samspil mellem værdierne for disse parametre. Gør dig klart, hvordan du kender emissionen. Det afgør, hvordan det er mest praktisk for dig at angive den over for OML-modellen. Du kan vælge mellem to principielt forskellige typer enheder for emissionen:

emitteret mængde per tidsenhed

eller

emitteret mængde per kubikmeter røggas.

Derudover kan du, hvad fugtindhold angår, vælge mellem at specificere den faktiske fugtighedsprocent i røggassen, eller at angive den som nul og regne med total volumenstrøm. (se herunder).

Detaljerne er som følger:

Emission:  Indtast en værdi for emissionen i den enhed, der fremgår af feltet til højre. Emissionen angives som maksimal timemiddelværdi. Du kan vælge mellem forskellige enheder. Den sidste valgmulighed, Q=mg/m**3(n,tør) adskiller sig principielt fra de øvrige, fordi den drejer sig om emitteret mængde per kubikmeter røggas. Hvis man vælger den, markeres emissions-værdien tydeligt med gult.

Der er nogle bindinger mellem de enheder, som angives for emissionen, og de enheder, der optræder på udskriften af beregningsresultaterne:

Enhed g/s  --->  resulterer i, at koncentrationsværdierne på udskriften får enheden µg/m3

Enhed mg/s  --->  resulterer i, at koncentrationsværdierne på udskriften får enheden ng/m3

Enhed µg/s  --->  resulterer i, at koncentrationsværdierne på udskriften får enheden pg/m3.

Enhed Q=mg/m**3(n,tør)  ---> resulterer i, at koncentrationsværdierne på udskriften får enheden ng/m3

Hvis man har flere kilder, kan de som hovedregel ikke have forskellige enheder; dog kan enheden mg/s godt sameksistere med enheden Q=mg/m**3(n,tør). Situation med flere kilder med forskellige enheder blev ikke håndteret korrekt i de tidligere versioner af OML, før OML-Point 2.1. Detaljer

Volumenstrømmen: (røggasmængden) angives som tør gas ved 0 °C i m3/s. Hvis du som enhed for emissionen har valgt Q=mg/m**3(n,tør), skal du være opmærksom på, at værdien for volumenstrøm bruges ved beregning af den totale emission.

Fugtindhold: Hvis du kender den totale volumenstrøm (summen af tør røggas og vanddamp), kan du godt tillade dig at angive fugtholdet i røggassen som 0%, selv om der er tale om fugtig røggas. I så fald skal du som volumenstrøm angive den totale volumenstrøm, blot omregnet til 0 °C.

Hvis du derimod kender mængden af tør røggas, kan det være hensigtsmæssigt at angive et tal for fugtighedsprocenten. Der kan tænkes flere mulige definitioner på fugtighedsprocent. Her benyttes Luftvejledningens definition. I feltet skal fugtindholdet angives som det absolutte fugtindhold i røggassen (afkastluften) ved driftsforhold  -  altså som en procentdel af den totale volumenstrøm.

Eksempel: man kan frit vælge, om man som volumenstrøm angiver 10 m3/s og 0% fugtindhold, eller om man angiver 8 m3/s og 20% fugtindhold, så længe enheden for emission ikke er Q=mg/m**3(n,tør) . (Når enheden er Q=mg/m**3(n,tør) skal man være opmærksom på, at tallet 10, henholdsvis 8, bliver brugt ved udregning af den totale emission.)

Fugtindholdet i røggas afhænger af den betragtede proces eller brændselstype. Ved forbrænding er vanddampmængden summen af det vand, der stammer fra den luft, som anvendes til forbrændingen, samt og det vand, der dannes ved forbrændingen. Med olie eller kul vil fugtindholdet typisk være henholdsvis 10 eller 7 % (vol).

Temperatur: røggassens temperatur i toppen af afkastet.

Generel bygningshøjde Groft sagt er dette højden af en bygning, som afkastet er placeret lige i nærheden af, eller ovenpå. Se Bygningskorrektion

Medtag røgfaneløft: Skal normalt stå til Ja . Muligheden Nej er indført for at få en realistisk behandling af udslip fra afkast med "kineserhat" eller vandrette afkast - altså afkast, hvor gassen ikke har nogen opadrettet hastighed. Se Røgfaneløft

Retningsafhængig bygningskorrektion: se Bygningskorrektion

Hvis du arbejder med flere kilder, og ønsker at slette een af dem, skal det ske fra vinduet Kildevalg

Ved angivelsen af tvivlsomme eller urealistiske data, f.eks. udslipshastighed over 25 m/s, eller indre diameter større end udvendig diameter, vil der blive udskrevet en advarsel på skærmen.

Gå til toppen af dette emne (Emission).


Fejl

Hvis du har startet en beregning, og der så dukker en boks op med teksten
Beregningerne er ikke afsluttet korrekt. (De er muligvis afsluttet med Ctrl-C)
vil det normalt skyldes, at du har afbrudt beregningerne, før de var færdige. (Beregningerne afbrydes med Ctrl+C eller med Ctrl+Break).

Der kan dog også være andre årsager, såsom ukorrekte input-data, der ikke er blevet 'fanget' af menu-programmets kontroller.

Her er et par tips om, hvad du kan gøre for at opklare årsagen til problemerne:

Kig for det første efter, om der findes en fil fra OML-kørslen med efternavnet ERR. Indholdet af den kan muligvis lede dig på sporet af, hvad der er galt.

En anden mulighed er at forberede data til kørslen, men istedet for at starte beregningen med knappen Start Beregning så at skifte over til en DOS-prompt, stille dig i biblioteket med dine inputdata, og ved DOS-prompten afgive kommandoen OMLFORDK (efterfulgt af et tryk på Retur-tasten). Du vil da muligvis få information, der kan være til hjælp.

Du kan også søge hjælp via DMU’s WWW-server på adressen, http://www.oml.dmu.dk. Her findes bl.a. en liste over indrapporterede problemer.

Endelig har du den mulighed, at du kan ringe til Danmarks Miljøundersøgelser (se Vil du vide mere?).


Filtyper

Når du ønsker at rydde op i dine filer, kan det være nyttigt at vide, hvilke forskellige filtyper, der dannes af OML-programmet:

•	EMI: emissionsdata

•	REC: receptorer (og terræn)

•	OUT: en outputfil, der dannes af OML-programmet; den er grundlag for de resultater, der vises for brugeren, men brugeren ser normalt ikke indholdet af den direkte.

•	KOM: en fil med kommentarer.

•	WRN: en lille fil med oplysninger om kørslens forløb og med advarsler.

•	OU2: en outputfil, der dannes på grundlag af de tre ovennævnte filtyper (OUT, KOM og WRN). Det er denne, der vises for brugeren når han bruger menuen Resultater.

Der dannes under beregningerne nogle midlertidige filer, som slettes straks efter beregningernes afslutning. Brugeren behøver normalt ikke at beskæftige sig med dem. Hvis noget går helt skævt under udførelsen af beregningerne, kan man dog forsøgsvis kigge efter en fil af type  .ERR, der undertiden indeholder fejlmeddelser.

Se også

Edb-mæssige tips  -  oversigt

Åbn filsæt

Tip om biblioteker med filsæt


Flere kilder med forskellige enheder for emission

Hvis man har en situation med flere kilder, som har meget forskellige emissioner, vil man muligvis forsøge at bruge forskellige enheder, når man indtaster emissionsdata for kilderne.

Denne situation blev ikke håndteret korrekt i version 2.0 af OML-Point (fra 1996), hvorimod fejlen er imødegået i version 2.1 (fra 1999). Med den gamle version får man ikke korrekte beregningsresultater!

I den nye version 2.1 tillades det ikke, at man bruger forskellige enheder for emissionen fra forskellige kilder (dog kan enheden mg/s godt sameksistere med enheden Q=mg/m**3(n,tør).)

Hvis du som bruger forsøger at åbne et gammelt, fejlbehæftet datasæt, vil du få følgende advarsel:

Kilderne får nu tildelt ens enheder og gemmes. Er det OK?

Vælg Ja, hvis du umiddelbart vil have rettet data.

Vælg Nej, hvis du vil have chancen for at gå ind og kigge på resultatet af de gamle, fejlagtige beregninger, før du retter fejlen. Du kan ikke udføre beregninger, før fejlen er rettet.

Hvis du ikke retter fejlen i første omgang, vil du få tilbud om at rette den, hvis du sidenhen forsøger at gemme data i emissions-menuen.

Et uddybende eksempel om problemet i den gamle version:

Hvis man i den gamle version af OML-Point (2.0) angav emissionen for to kilder til henholdsvis 1 mg/s og 1 g/s, ville beregningen blive udført, som om alle data var i den største enhed, altså som om der var to kilder på 1 g/s. De beregnede koncentrationer ville således blive betydelig større end de burde være.

Se også: Emission


Forhold til tidligere OML-versioner

Følgende emner omtales her:

Denne version

OML-Point 2.0 og OML-Point 2.1

Er resultaterne anderledes end i den gamle DOS-version?

En ny facilitet i OML-Point

Ingen automatisk iteration

Kan de gamle input-filer genbruges?

Kan input-filer fra OML-Point 2.0 bruges i den gamle version?

Denne version

Denne version benævnes OML-Point version 2.1. Versionsnummeret står i den boks, som dukker op, hvis man klikker på menupunktet Hjælp og vælger Om programmet  Fremtidige ændringer vil fremgå af dette versionsnummer, hvis de er væsentlige. OML-Point 2.1 svarer til den OML-version, der tidligere blev kaldt "Vejledningsversionen".

I maj 2001 er udsendt en udgave af OML-Point 2.1, der har det interne nummer 2.101. Forskellen fra den oprindelige version 2.1 er alene, at version 2.101 fungerer under Windows 2000.

OML-Point 2.0 og OML-Point 2.1

OML-Point 2.1 adskiller sig fra OML-Point 2.0 ved at enkelte småfejl er rettet. Disse er uden betydning for beregningsresultaterne, pånær en fejl vedrørende flere kilder med forskellige enheder for emission.

Er resultaterne anderledes end i den gamle DOS-version ?

Beregningsresultaterne i denne version af OML-modellen (OML Point 2.1) er som hovedregel identiske med resultaterne fra den gamle DOS-version, 891220/2.4. Der er dog en enkelt lille  undtagelse.

Der kan være forskelle mellem gamle og nye resultater, hvis man har en situation med et afkast placeret under taghøjde på en bygning, eller ganske lidt over taghøjde (helt præcist: hvis skorstenen rager mere end 3 skorstensdiametre op over bygningen, er der ingen forskel på gamle og nye resultater). Hvor der er forskelle, vil de ‘nye’ koncentrationer være lidt lavere end de ‘gamle’.

En ny facilitet i OML-Point

Det var svært med den gamle OML-version at behandle udslip fra afkast med "kineserhat" eller vandrette afkast - altså afkast, hvor gassen ikke har nogen opadrettet hastighed. Der er nu indført mulighed for en mere realistisk behandling af sådanne afkast (det har givet anledning til at "nye" resultater kan afvige fra "gamle", idet der er sket en justering i modellen vedrørende den kombinerede effekt af skorstensnedsug og bygningskorrektion). Den nye facilitet beskrives under emnet Røgfaneløft.

Ingen automatisk iteration

I den gamle DOS-version af OML-modellen fandtes en facilitet Beregning af skorstenshøjde .

Denne facilitet virkede imidlertid ikke altid tilfredsstillende, og findes ikke i nærværende model-version. Gå i stedet frem som beskrevet under Råd om beregningsstrategi

Kan de gamle input-filer genbruges?

Ja! Filer fra DOS-udgaven af Vejledningsversionen (version 891220/2.4) kan uden videre bruges som input til denne version.

(Derimod kan EMI-filer fra den såkaldte "fuldstændige version" af OML-Point ikke altid bruges, mens REC-filer godt kan.)

Kan input-filer fra OML-Point 2.0/OML Point 2.1 bruges i den gamle DOS-version?

Nej!


Fuldstændig version af OML
Den "fuldstændige version" af OML-modellen distribueres af Danmarks Miljøundersøgelser, men er ikke opdateret siden 1990.

Versionen har visse ekstra faciliteter i forhold til den gamle Vejledningsversion (såsom beregning af middelværdier), men den er ikke menustyret.

Den er langt fra så udbredt som "Vejledningsversionen" og OML-Multi, idet disse modeller dækker de fleste behov.


Hjælpetekstens placering på skærmen

Normalt vil vinduet med hjælpeteksten forsvinde om bag andre vinduer, hvis du gør et andet vindue aktivt.

Hvis du gerne vil bevare vinduet fremme, kan du (i Windows 3.11)  -  når du står i hjælpeteksten  -  klikke på menupunktet Hjælp og vælge Altid øverst

I Windows 95 kan du gøre det tilsvarende ved at klikke på højre musetast og vælge Bevar Hjælp øverst

Du kan iøvrigt tilrette størrelse og placering af såvel de enkelte vinduer i OML-programmet som af Hjælpe-vinduet.

I Windows 95 kan du ændre størrelse af skrifttypen i hjælpeteksten ved at klikke på højre musetast og vælge Skrifttype

Hvordan gemmes oplysningerne?

Størrelse og placering af de forskellige vinduer fra OML-programmet huskes fra den ene OML-session til den næste.

Oplysningen Altid øverst huskes ikke.

Se også

Vinduernes placering på skærmen

Udskrift af hjælpetekster


Hvad er OML?

OML står for "Operationelle Meteorologiske Luftkvalitetsmodeller". OML-modellen er en atmosfærisk spredningsmodel. Den kan anvendes til at beregne udbredelsen af luftforurening ud til afstande på 10-20 kilometer fra kilderne.

OML-modellen er oprindelig udviklet af Danmarks Miljøundersøgelser (DMU). Miljøstyrelsen har ladet denne version  - OML-Point 2.1  - udvikle til brug i forbindelse med Luftvejledningen. Beregningskernen og hjælpeteksten er udarbejdet af DMU, mens bruger-grænsefladen hovedsagelig er udarbejdet af dk-Teknik.

Andre versioner af OML-modellen med flere faciliteter kan købes fra DMU.

For OML-Point er det kendetegnende, at den egner sig til simple afkastforhold: den bruges i situationer med en enkelt punktkilde. Den kan dog også benyttes for flere punktkilder, men de behandles, som om de var placeret i samme punkt (dette giver normalt resultater "på den sikre side").

Der findes en anden version af modellen, som giver en mere realistisk behandling af situationen med flere punktkilder  -  se OML-Multi

Se endvidere:

OML-modellens egenskaber og begrænsninger

Forhold til tidligere OML-versioner

I gang med OML: Principperne

Vil du vide mere?


Hvilken emissionsværdi skal bruges?

I forbindelse med beregning af skorstenshøjde skal man benytte kildestyrken G. Som udgangspunkt forstås ved kildestyrken den maksimalt tilladelige emission over en driftstime af det pågældende stof angivet i mg/s. G kan bestemmes ved en af følgende fremgangsmåder.

1. G kan bestemmes ud fra den i godkendelsens vilkår fastsatte emissionsgrænse for afkastet og ud fra den fastsatte maksimale luftmængde pr. time, når virksomheden er i drift.

2. I de tilfælde, hvor der ikke er fastlagt en emissionsgrænse, regnes der med den maksimale time-emission, der normalt forekommer.

3. I de tilfælde, hvor der er installeret forureningsbegrænsende foranstaltninger som medfører at virksomhedens emissioner er betydeligt lavere end godkendelsens emissionsgrænseværdier kan de faktiske emissioner anvendes ved beregning af afkasthøjden, såfremt man ud fra talmaterialet om de faktiske emissioner kan fastlægge en maksimal timeemission.


Hvordan fortolkes output fra modellen?

Følgende emner omtales her:

Hvad indeholder udskriften?

Hvad er den maksimale månedlige 99%-fraktil?

Hvad skal man passe på?

Receptorringene

Retningsafhængige oplysninger

Er du interesseret i andet end skorstenshøjder?

Hvad indeholder udskriften?

Resultaterne af en OML-beregning er en udskrift på ca. 15 sider. Dele af udskriften kan fravælges. En ‘fuldstændig udskrift’ er disponeret således:

Bruger-input:

•	For såvidt brugeren har indtastet en kommentar: en side med kommentaren.

•	Kildebeskrivelse for hver kilde.

•	For såvidt der er retningsafhængig bygningseffekt: en tabel med specifikationer.

•	For såvidt receptorerne er placeret i forskellig højde: en tabel med specifikationer.

•	For såvidt der er indtastet individuelle terrænhøjder: en tabel med specifikationer.

Beregningsresultater:

•	12 sider - een for hver måned i året - med tabeller over 99%-fraktiler for hver receptor.

•	En opsamlings-tabel, der er lavet på grundlag af de månedlige tabeller. For hver receptor angives den maksimale månedlige 99%-fraktil (valgt blandt 12 værdier). Det største tal fra denne tabel er tydeligt angivet; det er dette tal, der skal sammenholdes med Luftvejledningens B-værdi.

•	En side med meddelelser og advarsler vedrørende beregningen. Også her er den største månedlige 99%-fraktil anført.

De oplysninger, brugeren har angivet om receptorhøjde ogterrænets beskaffenhed (Land/By), kan findes på samme side som opsamlingstabellen, medmindre receptorerne er placeret i forskellig højde. I så fald findes oplysningerne ved tabellen med receptorhøjder.

Oplysninger om terrænhøjder findes kun i udskriften i de tilfælde, hvor der er indtastet en eller flere højder forskellig fra 0.

Hvad er den maksimale månedlige 99%-fraktil?

OML-modellen bruges typisk i den situation, at en skorstenshøjde skal fastlægges i overensstemmelse med Luftvejledningen. Man lader modellen foretage beregningen. Modellen slutter med at sammenfatte koncentrationsværdier for alle timer i året og for alle beregningspunkter til eet eneste tal: den maksimale månedlige 99%-fraktil. Dette tal sammenholdes med B-værdien for det pågældende stof. Tallet  -  vi kan også kalde det den dimensionerende koncentration  -  repræsenterer en af de største koncentrationsværdier, der er optrådt i årets timer. At den dimensionerende koncentration er en månedlig 99%-fraktil indebærer, at i mindst een af årets måneder har der i et eller andet receptorpunkt været 7 timer med en højere koncentration end den dimensionerende (der er 720 timer i en måned, og 1% af disse har større værdi end tallet).

Hvad skal man passe på?..............

Receptorringene

Receptorringene skal lægges med rimelig tæthed. Hvis der optræder en advarsel om, at den maksimale 99%-fraktil er fundet i een af de to inderste eller yderste receptorringe, bør beregningen muligvis gentages med et revideret receptornet. Se Receptornettets tæthed.

Retningsafhængige oplysninger

Den geografiske fordeling af de beregnede koncentrationerne skal ikke tages alt for bogstaveligt, fordi beregningerne bygger på et enkelt års meteorologi.

Man skal specielt være varsom med at drage vidtgående konklusioner, hvis beregningen involverer retningsafhængig bygningseffekt eller højt placerede receptorpunkter i bestemte retninger (højhuse). Den geografiske fordeling af de beregnede koncentrationer er bl.a. resultatet af et samspil mellem  vindretningerne i det meteorologiske datasæt og brugerens input. Når brugerens input er retningsafhængigt, vil beregningsresultaterne være følsomme over for, hvor hyppigt bestemte vindretninger forekommer i det meteorologiske datasæt. Datasættet bygger på eet års observationer fra Kastrup, og repræsenterer således ikke nogen klippefast sandhed.

Modellens beregnede koncentrationer er et rimeligt første gæt på forholdene, men i tilfælde med en receptor i et højhus, vil man få et mere komplet billede af, hvilke koncentrationer, der kan optræde, ved at lade som om højhuset ligger i flere retninger end det i realiteten gør.

Vedrørende indtastning af receptordata: se Terræn- og receptorhøjder

Er du interesseret i andet end skorstenshøjder?

Hvis man ønsker svar på andre spørgsmål end en skorstenshøjde  -  f.eks. en generel kortlægning af luftkvaliteten  -  skal man overveje andre fremgangsmåder.

Følgende bør overvejes:

•	Man kan vælge at bruge et andet meteorologisk datasæt end det medfølgende (en længere periode eller lokale data).

•	Man kan interessere sig for andre statistiske størrelser end den maksimale 99%-fraktil.

•	Man kan vælge at bruge OML-Multi for at få en mere realistisk behandling af flere kilder. Se OML-Multi

•	Man kan overveje en helt anden model, hvis problemstillingen ligger langt fra OML-modellens (f.eks. pludselige, kortvarige udslip ved uheld).

Se også: OML-modellens egenskaber og begrænsninger.

Gå til toppen af dette emne (Hvordan fortolkes output fra modellen?)


Hvornår kan afkast slås sammen?

Beregninger for to (eller flere) afkast, der ligger tæt ved hinanden, kan altid foretages, som der er tale om emission fra to kilder. Imidlertid kan det undertiden være fornuftigt at slå afkast sammen beregningsmæssigt. Når afkast er placeret ganske tæt ved hinanden  -  eksempelvis når flere røgrør er ført op igennem samme skorsten  -  kan det være rimeligt beregningsmæssigt at samle afkastene til eet, således at emissioner og volumenflukse adderes, og der regnes med en fiktiv ("effektiv") indre skorstensdiameter. Der ligger heri en antagelse om, at røgfanerne smelter sammen ganske kort tid efter, at de har forladt skorstenen. En konsekvens heraf er, at den samlede røgfane opnår et større røgfaneløft end de to individuelle faner ville have fået.

Betingelsen for at slå røgfanerne sammen er for det første, at afkastene er helt sammenlignelige med hensyn til afkasthøjde, røggastemperatur og røggashastighed. Endvidere skal de ligge ganske tæt ved hinanden  -  som tommelfingerregel bør deres indbyrdes afstand ikke være meget mere end een (indre) skorstensdiameter.

I sådanne tilfælde skal der beregnes en effektiv indre skorstensdiameter efter følgende formel:

hvor

er den indre diameter af det i-te afkast (røgrør). Den volumenfluks og den emission, der skal angives over for modellen, er summen af værdierne for de enkelte afkast.

Se Emission


I gang med OML

Du kan vælge mellem emnerne

I gang med OML: Principperne

I gang med OML: Praksis

og

Indhold af hjælp  -  oversigt  (komplet overblik over alle hjælpetekster)


I gang med OML: Praksis

Se også: I gang med OML: Principperne

Her gennemgås et eksempel på en kørsel af OML-modellen:

Start programmet ved at dobbeltklikke på OML-ikonen.

Vælg Filer|Åbn filsæt (det gælder også, selv om du skal danne et nyt filsæt). Som Navn på filsæt skriver du f.eks. TEST og klikker  OK  Du får en meddelelse som kvittering.

Du skal nu indtaste emissionsdata og receptordata (i vilkårlig rækkefølge), før du kan gennemføre en beregning.

Klik på Emission. Klik derpå på Redigér kilde.

Indtast en beskrivende tekst for kilden, og indtast dernæst øvrige data for kilden. Det er mest hensigtsmæssigt at bevæge sig fra felt til felt ved at bruge Tabulatortasten.

Brug knappen Hjælp for at få hjælp til udfyldning af de forskellige felter. Erfaringsmæssigt er specifikationen af bygningsdata et af de vanskeligste punkter; her kan det være nødvendigt at ty til en skriftlig vejledning, som følger med programmet ("Håndtering af bygningers indflydelse ved brug af OML-modellen").

Afslut med OK

Bekræft, at data skal gemmes, og gå videre ud til udgangsskærmen med Luk

Klik på Receptorer. Derved får du adgang til at specificere nettet af receptorer (beregningspunkter), både m.h.t. placering og m.h.t. terrænets beskaffenhed. Du kan indtaste data, eller acceptere udgangsværdierne helt eller delvis. Bemærk, at ved at dobbeltklikke på en afstand får du adgang til at specificere individuelle receptorhøjder og terrænhøjder. Brug knappen Hjælp for at få hjælp til udfyldning af de forskellige felter.
Afslut med OK  og bekræft, at data skal gemmes.

Klik på Beregning. Skriv gerne en kommentar (der vil komme til at optræde på udskriften af beregningsresultaterne).

Klik dernæst på Start beregning og acceptér, at en eventuel eksisterende output-fil vil blive overskrevet.

Du behøver ikke at trille tommelfingre, imens beregningerne foregår - se Beregning i baggrunden

Når beregningerne er afsluttet, får du en meddelelse på skærmen.

Luk vinduet med meddelelsen, og vinduet Beregning

Klik på Resultater. Klik straks på Vis resultater, hvis du ønsker at se hele udskriften (som fylder mindst 15 sider). Ellers kan du vælge kun at se visse dele af den, og du kan skrive det ønskede ud. Se iøvrigt Hvordan fortolkes output fra modellen?

Der er udførlig hjælp rundt omkring i programmet. Hvis du ønsker et overblik over alle hjælpeteksterne, så klik på knappen

i menubjælken (eller her).

Se også: I gang med OML: Principperne


I gang med OML: Principperne

Se også I gang med OML: Praksis

Arbejdsgangen ved en skorstensberegning med OML-modellen er i princippet følgende:

Begyndelsesdata

Modellen skal have oplyst begyndelsesdata med henblik på at beregne forureningskoncentrationer omkring kilden. Begyndelsesdata er:

•	oplysninger om emissionsforhold

•	oplysninger om receptorer (beregningspunkter) samt terrænet.

Modellen har desuden brug for meteorologisk input. Det behøver brugeren dog normalt ikke at bekymre sig om, fordi modellen leveres sammen med et datasæt, der almindeligvis benyttes ved skorstenshøjdeberegninger i Danmark (det er en meteorologisk tidsserie på eet år).

Brug af menuerne

Menuerne benyttes typisk i rækkefølge fra højre mod venstre.

Brugeren skal vælge et navn til sine filer (menuen Filer).

Derpå indtaster han data (menuerne Emission og Receptorer).

Han skal så foretage en beregning, typisk for en periode på et år (menuen Beregning).

Modellen leverer som output nogle tabeller over koncentrationsværdier (angivet som månedlige 99%-fraktiler). Disse koncentrationsværdier skal sammenholdes med B-værdien fra Luftvejledningen (menuen Resultater).

Der er udførlig hjælp rundt omkring i programmet. Hvis du ønsker et overblik over alle hjælpeteksterne, så klik på knappen

i menubjælken (eller her)

Råd om beregningsstrategi

Hvis man ønsker at beregne en skorstenshøjde, hvor B-værdien er overholdt, kan følgende fremgangsmåde anbefales:

•	Skyd på en skorstenshøjde og lav en beregning for et helt år. Bemærk, hvilken måned den højeste koncentration findes i.

•	Lav et nyt gæt og foretag en beregning alene for den pågældende måned.

•	Gentag beregningen for nye gæt, indtil en passende skorstenshøjde er indkredset.

•	Foretag med denne højde en beregning for et helt års data og check, om B-værdien er overholdt i samtlige måneder.

Se også: I gang med OML: praksis


Indhold
IIndhold af hjælp  -  oversigt

.

Denne side giver et komplet overblik over alle hjælpeteksterne i OML-Point programmet.

I gang med OML

I gang med OML: Principperne

I gang med OML: Praksis

Hvad er OML?

Hvad er OML?

OML-modellens egenskaber og begrænsninger

Forhold til tidligere OML-versioner

OML-Multi

Hvordan fortolkes output fra modellen?

Vil du vide mere?

Edb-mæssige tips

Edb-mæssige tips  -  oversigt

Ting, du skal vide

Filtyper

Tip om biblioteker med filsæt

Beregnings-vinduets størrelse

Beregning i baggrunden

Udskrift af hjælpetekster

Vinduernes placering på skærmen

Hjælpetekstens placering på skærmen

Systemkrav og beregningstider

Fejl

Udfyldning af menuerne

Åbn filsæt

Kopiér filsæt

Kildevalg

Emission

Hvornår kan afkast slås sammen?

Bygningskorrektion

Røgfaneløft

Receptornet

Terræn- og receptorhøjder

Konventioner for terræn- og receptorhøjder

Beregning

Resultater

Indrapporterede problemer

Indrapporterede problemer

Rettede fejl i OML version 2.1

Senest ændret: juli 2001 (i forbindelse med udsendelse af version 2.101, der retter et problem med Windows 2000)


Indrapporterede problemer

På DMU's world wide web sider findes en oversigt over indrapporterede problemer med OML-modellen (kig på http://www.dmu.dk/AtmosphericEnvironment/oml/oml_prob.htm )

De problemer, der er registreret mellem frigivelsen af OML-Point 2.0 i oktober 1996 og frigivelsen af version 2.1 i foråret 1999, er alle løst i version 2.1.

Den oprindelige version 2.1 var ikke i stand til at køre under Windows 2000. Der er derfor lavet en tilrettet udgave (med det interne nummer 2.101), som godt kan køre under Windows 2000. Den rettede udgave kan hentes fra DMU's hjemmeside for OML-modellen,http://www.oml.dmu.dk

På nærværende tidspunkt (juli 2001) findes en enkelt kendt fejl, der ikke er rettet. Den ytrer sig, hvis man foretager en beregning for mere end een kilde, og kilderne ikke alle har samme indstilling med hensyn til at medtage røgfaneløft. Se nærmere...

Problemer, der mistænkes for at være forårsaget af programfejl, kan indrapporteres til DMU, tlf. 46 30 12 00.

Se også: Rettede fejl i OML Point version 2.1 | Kendte fejl i OML-Point version 2.1

Gå til Indhold


Kendte fejl i OML-Point version 2.1

Fejl vedrørende røgfaneløft

Når man angiver emissionsdata for en kilde, har man mulighed for at angive "Nej" ud i feltet "Medtag røgfaneløft" (se evt. forklaringen på, hvornår muligheden kan være nyttig).

Imidlertid er der en fejl i OML-programmet, som ytrer sig, hvis man foretager en beregning for mere end een kilde, og kilderne ikke alle har samme indstilling med hensyn til at medtage røgfaneløft.

Fejlen ytrer sig enten ved at man får (lidt) ukorrekte resultater eller ved at programmet ikke fuldender beregningerne.

Derfor: Hvis man har mere end een kilde, er man nødt til at lade indstillingen for røgfaneløft være den samme for samtlige kilder.

Fejlen vil blive rettet i næste større opdatering af OML-Point.

Se også Indrapporterede problemer | Rettede fejl i OML Point version 2.1


Kildevalg

Menuvalget Emission giver adgang til skærmbilledet Kildevalg

Vejledningsversionen af OML-modellen giver mulighed for at medtage op til 20 kilder i een beregning.

Brug listen over kilder eller rullemenuen til at vælge, hvilken kilde, du vil indtaste data for. Hvis du kun har en enkelt kilde, skal du blot trykke på Rediger kilde

Hvis du har flere kilder og vil slette een, kan du bruge rullemenuen til at udvælge kilden, og derpå trykke på Slet kilde

Vær opmærksom på, at der ikke kan være "huller" i rækken af kilder. For eksempel: Hvis du sletter kilde 2 blandt 5, vil kilde 3, 4 og 5 "rykke frem i rækken".

Se også Emission


Konventioner for terræn- og receptorhøjder

Det er et almindeligt tvivlsspørgsmål, hvordan terræn- og receptorhøjder skal angives over for OML-modellen, når man har bakket terræn. Tegningen illustrerer de konventioner, der benyttes.

Se også

Receptornet (om menuvinduet Receptornet)

Terræn- og receptorhøjder (om menuvinduet Terræn- og receptorhøjder; specifikation af individuelle terræn- og receptorhøjder)


Kopiér filsæt

Menuvalget Filer|Kopiér Filsæt giver adgang til skærmbilledet Kopiér filsæt

Det kan undertiden være hensigtsmæssigt at lave en kopi af et bestående filsæt. Dette gælder f.eks., hvis man har indtastet et filsæt, som man ønsker at bevare og samtidig gerne vil eksperimentere med at lave ændringer i skorstenshøjder, receptornet, terrænforhold etc.

Hvis man bruger menuvalget Filer|Kopiér Filsæt, kan de ønskede ændringer laves i det nye filsæt, samtidigt med at originalen bevares.

Du skal kun angive fornavnet på filsættet, eller klikke på en vilkårlig fil fra sættet. Samtlige filer fra sættet kopieres.

(Der kopieres også nogle filer, som dannes under beregningerne, men som brugeren normalt ikke stifter bekendtskab med - se evt. Filtyper.)

Bemærk:  Hvis man ønsker at arbejde videre med det nye filsæt, skal man en tur ind om menuen Filer|Åbn Filsæt, for at få valgt det nye sæt som udgangspunkt for det videre arbejde.

Se også

Åbn filsæt

Tip om biblioteker med filsæt


Luftvejledningen
Luftvejledningen er den korte betegnelse for Vejledning nr. 6 fra Miljøstyrelsen, 1990: Begrænsning af luftforurening fra virksomheder. ISBN 87-503-8570-4.


Maksimal månedlig 99%-fraktil: Definition

Den maksimale månedlige 99%-fraktil baseret på et års meteorologi omtales lejlighedsvis også som en 99-percentil, eller som den dimensionerende koncentration. Den findes således:

Betragt et receptorpunkt. Beregn de koncentrationer, der optræder i løbet af en måned (typisk 720 tal, eet for hver time). Find det tal, der overskrides i een procent af tiden (d.v.s. i ca. 7 timer). Dette er den månedlige 99%-fraktil i det givne punkt.

Gentag nu ovenstående betragtning for alle receptorpunkter og for alle årets 12 måneder.

Tag det største af alle disse 99%-fraktiler, hvilket så er den maksimale månedlige 99%-fraktil, baseret på et års meteorologi.


OML-Multi

OML-Points begrænsninger

OML-modellen er oprindelig udviklet af Danmarks Miljøundersøgelser (DMU). Miljøstyrelsen har ladet nærværende version af modellen - OML-Point 2.1 - udvikle til brug i forbindelse med Luftvejledningen.

For OML-Point er det kendetegnende, at den egner sig til simple afkastforhold: den bruges i situationer med en enkelt punktkilde. Den kan dog også benyttes for flere punktkilder, men de behandles, som om de var placeret i samme punkt (dette giver normalt resultater "på den sikre side").

Flere kilder og OML-Multi

Hvis man vil ud over disse begrænsninger, kan man fra Danmarks Miljøundersøgelser anskaffe en udvidet version af modellen, OML-Multi. Mens Vejledningsversionen betragter flere kilder, som om de var placeret i samme punkt, er OML-Multi derimod i stand til at overlejre koncentrationerne fra de forskellige kilder på en mere realistisk måde.

Hvornår bør man bruge OML-Multi? Som tommelfingerregel gælder, at hvis man har to kilder, der ligger mere end et par skorstenshøjder fra hinanden, bør man overveje at bruge OML-Multi.

OML-Multi's egenskaber

OML-Multi har følgende kendetegn, der adskiller den fra Vejledningsversionen:

•	Modellen kan foretage beregninger for vilkårligt placerede kilder og receptorpunkter.

•	Standardudgaven af modellen kan regne på op til 100 kilder.

•	Den kan håndtere punktkilder med konstante eller tids-varierende emissioner.

•	Den kan håndtere flere stoffer i samme beregning.

•	Den kan håndtere arealkilder, det vil sige kilder, hvis emission kan antages at være konstant gennem en kalendermåned og jævnt fordelt inden for et kvadrat af vilkårlig størrelse.

•	Den kan tage hensyn til, at punktkilder kan være placeret i forskellige terrænhøjder.

•	Den kan ud over månedlige 99%-fraktiler også beregne maksimum-koncentrationer og middelværdier.

Ved frigivelsen af Vejlednings-versionen i Windows-udgave (efteråret 1996) findes OML-Multi endnu ikke i en Windows-udgave. Aktuelle informationer om modelversionerne kan bl.a. fås fra Danmarks Miljøundersøgelsers World Wide Web-server.Se Vil du vide mere?

Se også

Hvad er OML?


OML-modellens egenskaber og begrænsninger

Tidslig opløsning

OML-modellen er tidsseriemodel, der  -  på grundlag af et sæt af historiske meteorologiske data  -  time for time beregner koncentrationerne i kildernes omgivelser. Der gøres en antagelse om, at røgfanen udbreder sig i henhold til en gaussisk fordeling. Den grundlæggende midlingstid i modellen er 1 time; på grundlag af de enkelte een-times middelværdier af koncentrationer kan der dannes diverse statistikker. Modellen kan ikke uden videre anvendes på problemstillinger, hvor de relevante midlingstider er kortere end 1 time (hvad angår lugtproblemer, anviser Miljøstyrelsen dog midlertidige metoder for omregning til 1-minuts værdier).

Modellen forudsætter, at udslippene varierer relativt langsomt med tiden; modellen egner sig således ikke til vurdering af effekten af pludselige udslip i forbindelse med uheld og lignende. Modellen tager i øvrigt ikke hensyn til kemiske omdannelser.

Meteorologisk input

Når modellen bruges til at fastlægge skorstenshøjder i overensstemmelse med Luftvejledningen, anvendes der normalt en tidsserie af eet års meteorologiske data, som leveres sammen med programmet. Til specielle undersøgelser kan det være relevant at anvende lokale meteorologiske data; DMU kan rådgive herom (se Er du interesseret i andet end skorstenshøjder?).

Se også:

Hvad er OML?

OML-Multi

Vil du vide mere?


Problem med indtastning af bygningsdata i forbindelse med retningsafhængig bygningskorrektion

Følgende problem kunne optræde i version 2.0 af OML-Point. Det er rettet i version 2.1.

Under visse omstændigheder blev indtastning af bygningsdata ikke tilladt, idet programmet kom med en misvisende fejlmelding:
"To eller flere bygninger er beliggende i samme retning."
på trods af, at bygningerne ikke overlapper hinanden.
Problemet kunne indtræffe, hvis to bygninger grænser op til hinanden, og den ene bygning ligger i retningen nord.

Fejlen er rettet i version 2.1.


Receptornet

Ordet Receptor bruges i betydningen Beregningspunkt

Følgende emner omtales her

Receptornettets tæthed

Menuvinduet Receptornet

Individuelle terræn- og receptorhøjder (kun omtalt kort her)

Receptornettets tæthed

OML-modellen (Vejledningsversionen) beregner koncentrationer i et net af receptorer (beregningspunkter), der ligger som koncentriske ringe omkring kilden. Modellen beregner altid koncentrationen i 36 retninger (radianer), men det er muligt at variere det antal ringe, hvori beregningerne udføres. Beregningstiden reduceres, når antallet af ringe mindskes.

Brugeren bør være opmærksom på, at receptorringene skal lægges med en rimelig tæthed. Der må ikke være store ‘huller’ mellem ringene omkring den afstand, hvor den største 99%-fraktil af koncentrationen beregnes.

Såfremt maximum af 99%-fraktilen findes i en af de to inderste eller yderste receptorringe, udskriver programmet en advarsel til brugeren; det bør da overvejes at udføre beregningerne påny med et tilpasset receptornet.

I tilfælde med bygningseffekt er det dog ikke altid muligt at lægge receptorringene så tæt ved kilden, at advarslen kan undgås. Sagen er, at OML-modellen giver en særdeles grov beskrivelse af koncentrationsforholdene helt tæt ved bygninger. Tæt ved bygninger er de beregnede koncentrationer konstante i en given retning. Man kan derfor opleve, at uanset om man lægger sine receptorer lidt tættere ved kilden, får man samme koncentrationsværdier; det er derfor ikke muligt at slippe af med advarslen om, at den maksimale 99%-fraktil er fundet i en af de inderste receptorringe. I notatet "Håndtering af bygningers indflydelse ved brug af OML-modellen" er det præcist beskrevet, hvor koncentrationerne er konstante. Når man alene har en generel bygningseffekt er koncentrationerne konstante inden for en cirkel med en radius på to gange bygningshøjden.

Menuvinduet Receptornet

Menuvalget Receptorer giver adgang til skærmbilledet Receptornet

Her indtastes grundlæggende data vedrørende receptornettet: Afstandene til receptorringene, standard receptorhøjde, og oplysning om terræntype (Land/By).

Det er undertiden ønskeligt at kunne variere receptor og terrændata for enkelte receptorer, f.eks. for kilder placeret i kuperet terræn, eller når enkelte receptorer er placeret i høje bygninger. Det gøres fra et separat skærmbillede Terræn- og receptorhøjder, der fremkommer ved at dobbeltklikke på en afstand.

De enkelte parametre beskrives i det følgende. Det drejer sig om:

Standard receptorhøjde:. Beregningerne vil blive foretaget for receptorer i denne højde. Standard receptorhøjde vil blive anvendt overalt i receptornettet, medmindre der for enkelte receptorer angives en anden højde. Standard receptorhøjde er typisk 1.5 m. Andre almindelige værdier er:

2-etages byggeri :  5 m  (parcelhuse)

5-etages byggeri : 13 m  (byområder)

Kilder findes i: Her kan vælges mellem to terræntyper, Land og By. Oplysningen bruges af OML til at vælge den såkaldte Ruhedsparameter (ruhedslængde), der beskriver terrænets aerodynamiske ruhed. Vælg mellem

Landområde: kilden ligger i landbrugsområde eller er i øvrigt frit beliggende (der regnes med ruhedslængden 0.1 m).

Byområde: kilden ligger i byområde / forstadsbebyggelse, eller er omgivet af træer / bygninger (der regnes med ruhedslængden 0.3 m)

Receptorringenes afstand: Angives i hele meter. Standardnettet med 15 ringe i afstanden 50 - 2500 m vil kunne anvendes i de hyppigst forekommende situationer.

Receptorringenes afstande og tæthed kan vælges frit af brugeren. Ved indtastning er rækkefølgen underordnet, men brugeren kan bede om at få ringene sorteret. Man kan slette en ring ved at angive 0 for en afstand. Det sparer lidt tid og kan gøre udskriften mere overskuelig, hvis man begrænser antallet af ringe.

Individuelle terræn- og receptorhøjder

Det er undertiden ønskeligt at kunne variere receptor- og terrændata for enkelte receptorer, f.eks. for kilder placeret i kuperet terræn, eller når enkelte receptorer er placeret i høje bygninger. Det gøres fra et separat skærmbillede Terræn- og receptorhøjder, som fremkommer ved at dobbeltklikke på en afstand.

Man skal dog være varsom med fortolkning af resultaterne, når man bruger enkelte, højt placerede receptorer. Se Hvordan fortolkes output fra modellen, Hvad skal man passe på?


Resultater

Menuvinduet Resultater giver mulighed for at gennemse eller udskrive resultater.

Hvis der er kryds i alle boksene, og hvis der er foretaget en beregning for et helt år, dannes der en såkaldt Fuldstændig udskrift.

I hovedet på hver udskreven side oplyses om, hvorvidt der er tale om en "Fuldstændig udskrift" eller ej ("Ikke fuldstændig udskrift"). Der er dog også en mellemvej: "Fuldstændig udskrift (dog ikke med alle måneders tabeller)", som fremkommer, hvis man udelader een eller flere måneder fra udskriften.

Se i øvrigt: Hvordan fortolkes output fra modellen?


Rettede fejl i OML-Point version 2.1

Der er sket nedenstående ændringer fra OML-Point version 2.0 til OML-Point 2.1:

Rettelserne er uden betydning for beregningsresultaterne, på nær en fejl vedrørende flere kilder med forskellige enheder for emission.

Problem med enheder ved flere kilder: Hvis man har en situation med flere kilder, som har meget forskellige emissioner, vil man muligvis forsøge at bruge forskellige enheder, når man indtaster emissionsdata for kilderne. Denne situation blev ikke håndteret korrekt i version 2.0 af OML-Point (fra 1996), hvorimod fejlen er imødegået i version 2.1 (fra 1999). Med den gamle version får man ikke korrekte beregningsresultater! Hvis man benytter OML-Point 2.1 og åbner et gammelt, fejlbehæftet datasæt, vil man blive advaret om problemet. Detaljer...

Problem med indtastning af bygningsdata i forbindelse med retningsafhængig bygningskorrektion:

Problem med OML under Windows NT ("Access to file denied" og "Filsætnavnet er ulovligt").Dette kunne optræde, når man anden gang i en OML-session prøvede at starte en beregning.

Problem med danske tegn (æ, ø, å) i filnavne: I OML-Point 2.0 ville brug af danske tegn i filnavne resultere i fejlmeddelelsen "File not found", når man søgte at udføre en beregning. Denne fejl er rettet.

 	År-2000-problematikken: Nogle små skønhedsfejl i forbindelse med udskriften af beregningsdatoen er rettet, så beregningsdato og udskriftsdato fremover begge optræder i samme format, i stil med  31-12-2000.

 	Antal kilder   er nu højst 15. Tidligere kunne der indtastes data for op til 20 kilder, men beregningen kunne ikke gennemføres. Begrænsningen har næppe nogen praktisk betydning, fordi man ved så mange kilder bør benytte OML-Multi.

Ud over fejlrettelserne er der indført enkelte småforbedringer i version 2.1:

Der er sørget for hurtigere tilgang til at redigere kilder, idet man kan klikke på kildenummer.

Visse tekster og deres placering er justeret.

Der er indført en knap "Ny kilde" i forbindelse med indtastning af emissionsdata, så man ikke behøver at vælge et nyt kildenummer fra rullemenuen.


Røgfaneløft

I vinduet Kildedata skal feltet Medtag røgfaneløft normalt stå til Ja . Muligheden Nej kan imidlertid bruges for at få en realistisk behandling af udslip fra afkast med "kineserhat" eller fra vandrette afkast - altså afkast, hvor gassen ikke har nogen opadrettet hastighed.

Valgmuligheden er ny i forhold til den tidligere OML-version, 891220/2.4

Normalt løftes en røgfane i forhold til udslipspunktet som følge af to mekanismer:

1) Den er ofte varmere end omgivelserne (termisk røgfaneløft)

2) Den har en opadrettet hastighed (mekanisk røgfaneløft)

Valgmuligheden Medtag røgfaneløft gør det muligt for brugeren at slå det mekaniske røgfaneløft fra under beregningerne, mens det termiske under alle omstændigheder medregnes.

OML-modellen antager normalt, at afkastet er lodret, og at strømningen op ad afkastet foregår uhindret. Hvis disse forudsætninger ikke er tilgodeset, bør man sætte Medtag røgfaneløft til Nej Modellen antager i så fald med en vertikalhastighed på nul.

Se også

Emission (om menuvinduet Kildedata)


Skorstensnedsug

En effekt, der sænker den effektive røgfanehøjde. Effekten skyldes, at der opstår undertryk på læsiden af en skorsten.

Effektens størrelse afhænger af den ydre skorstensdiameter, og af forholdet mellem røggashastigheden og vindhastigheden. Effekten er mest generende for tykke skorstene med lav røggashastighed.

For vandrette afkast, der er ført ud på siden af en bygning, overskygges skorstensnedsuget af bygningkorrektionen. I sådanne tilfælde er den indtastede værdi for den ydre skorstensdiameter uden betydning.


Systemkrav og beregningstider

Systemkrav

Der er følgende krav til en PC, hvor OML-Point ønskes installeret:

•	Den skal have operativ-systemet Windows 3.1 eller senere, eller Windows 95/98. (Programmet udnytter ikke de muligheder, der ligger i Windows 95 i forhold til Windows 3.1).

•	Den skal have harddisk med ca. 3 Mb fri plads

•	Den skal have 4 MB RAM

•	Den skal have en matematisk co-processor. I nyere PCer (Pentium) er en matematisk co-processor normalt indbygget. Det er derimod ikke tilfældet for ældre PCer med processorer af typen 486sx. Programmet kan godt køres på en PC uden co-processor, men beregningstiden er mange gange langsommere end på PCere med co-processor.

•	Skærmopløsningen skal være 800 x 600 eller højere.

Beregningstider

Vejledende kan det siges, at en beregning med OML-Point på en enkelt kilde for et års data tager ca. 5 sekunder på en 350 Mhz Pentium. På en 90 Mhz Pentium er beregningstiden ca. 30 sekunder, og på en ældre, 33 Mhz 486 DX PC ca. 3 minutter.

Beregningstiden øges næsten proportionalt med antallet af kilder, og med længden af beregningsperioden

Beregningstiden forlænges, hvis man vælger at arbejde med et lille Beregnings-vindue. Se Beregnings-vinduets størrelse

Se også Edb-mæssige tips  -  oversigt


Terræn- og receptorhøjder

Følgende emner omtales her:

Betydningen af receptordata

Indtastning af receptordata

Betydningen af receptordata

Hvis man fra menuvinduet Receptornet dobbeltklikker på en afstand, får man adgang til at angive receptor- og terrændata for individuelle receptorer.

Retning: Retninger angives således:  90°: mod øst set fra kilden; 180°: mod syd; 270°: mod vest; 360°: mod nord.

Receptorhøjde: Hvis nogle receptorers højde over jordoverfladen afviger meget fra den angivne standard receptorhøjde, kan man i de relevante afstande og retninger angive en højde, der vil blive benyttet i stedet for standard receptorhøjden. Faciliteten kan f.eks. benyttes f.eks. til at vurdere koncentrationer i højhuse. Vær dog varsom med for håndfaste fortolkninger (se Hvordan fortolkes output fra modellen. Hvad skal man passe på?).

Receptorhøjde angives i meter med een decimal, og regnes i forhold til jordoverfladen. Se i øvrigt: Konventioner for terræn- og receptorhøjder.

Terrænhøjde: OML-modellen får sine eneste oplysninger om forekomsten af bakker og andre terrænformationer i form af de terrænhøjder, brugeren angiver. Disse kan kun angives for receptorpunkterne.

Terrænet behøver kun at beskrives i hovedtræk, og kan ofte betragtes som fladt. Terrænets forløb i større afstande end ca. 20 skorstenshøjder er normalt uinteressant for de maksimalt forekommende koncentrationer, og behøver derfor ikke at specificeres nærmere.

Når man ønsker at sikre hensyntagen til terrænets indflydelse, bør man vælge sine receptorringe sådan, at de dels løber gennem de højeste punkter i terrænet, og dels løber gennem lavtliggende punkter. (Derved sikres, at modellen har information om terrænhældninger; dette er een af de væsentlige faktorer for terrænets indflydelse.)

Terrænhøjden angives i meter. Den er bestemt som forskellen mellem koten for skorstensfoden og koten for terrænet ved receptoren (jordoverfladen). Negative terrænhøjder (koteforskelle) skal indtastes som 0 (nul). Se i øvrigt: Konventioner for terræn- og receptorhøjder

Indtastning af receptordata

Stil dig i vinduet Terræn- og receptorhøjder (du kommer hertil fra Receptornet ved at dobbeltklikke på en afstand).

Når man skal indtaste værdier for terræn- eller receptorhøjder, skal man dobbeltklikke i det felt, der ønskes ændret. Man indtaster den nye værdi, og bekræfter den med OK eller med Retur-tasten

I stedet for at vælge felt med musen, kan man også bevæge sig fra felt til felt med pil-tasterne, og trykke på Retur-tasten for at få lov at indtaste en ny værdi. (Hvis et tryk på Retur-tasten resulterer i, at du ryger tilbage til vinduet Receptornet, skyldes det, at Luk-knappen p.t. er den aktive knap  -  brug da musen).

Hvis man vil give mange højder samme værdi kan det gøres nemt ved at markere højderne med musen (træk- og slip) eller med Shift+pil-tast. Derpå trykkes på Retur-tasten (dobbeltklik virker ikke!) for at ændre alle de markerede felter.


Ting, du skal vide

Tabulator

Når du skal bevæge dig fra felt til felt, går det normalt nemmest at bruge Tabulator-tasten. Pil-tasterne kan kun bruges i enkelte sammenhænge.

Komma

Komma kan indtastes enten som dansk komma eller som punktum. Under alle omstændigheder vises det på skærmen som punktum.

Se også Edb-mæssige tips  -  oversigt


Tip om biblioteker med filsæt

Det kan lette dit overblik over dannede filsæt, hvis opretter særskilte biblioteker til dine forskellige projekter. Nye biblioteker kan ikke oprettes inde fra OML-programmet, men du kan f.eks. bruge Windows' Filhåndtering til formålet..

Hvis du gerne vil have OML-programmet til at starte, således at det i skærmbilledet Åbn filsæt  viser indholdet af dit projektbibliotek, kan du ændre arbejdsbiblioteket for OML-programmet.

Opskriften er (Windows 95):

Find OML-ikonet. Det kan evt. gøres ved med stifinder at gå hen i mappen C:\WINDOWS\Menuen Start\Programmer\OML Point.

Højreklik på OML-ikonet, og vælg Egenskaber

Vælg fanen Genvej  og ret Start i  til at være en passende mappe.

Se også Åbn filsæt


Udskrift af hjælpetekster

Du kan her fra Hjælp udskrive de enkelte emner fra hjælpeteksten. Du kan få et overblik over alle emnerne ved at klikke på knappen

i menubjælken (eller her).

Hjælpen ligger endvidere som et samlet dokument. Den findes som filen OMLHELP.DOC i samme bibliotek som OML-Point (typisk C:\OMLPOINT). Der er tale om en fil i Microsoft Word 6.0.


Versionsnummer

Det overordnede, officielle versionsnummer står i den boks, som dukker op, hvis man klikker på menupunktet Hjælp og vælger Om programmet

Der vil kunne forekomme smårettelser, som ikke fremgår af det overordnede versionsnummer. En helt præcis identifikation af programmet kan fås ved at gå ind i Hjælp | Om programmet , og med højre musetast klikke på ikonen. Denne identifikation fremgår også af udskrifterne fra programmet.


Vil du vide mere?

Adminstrativ praksis

Spørgsmål om den administrative praksis ved brug af modellen kan rettes til

Miljøstyrelsen, Strandgade 29, 1401 København K. Tel. 32 66 01 00, fax 32 66 04 79.

OML-modellens virkemåde

OML-modellen er udviklet ved Danmarks Miljøundersøgelser (DMU), og DMU har udarbejdet hjælpeteksten til programmet.

DMU kan besvare spørgsmål om modellens tekniske aspekter.

DMU's WWW-server

Der kan indhentes opdateret information om modellen fra Danmarks Miljøundersøgelsers World Wide Web server under adressen,   http://www.oml.dmu.dk

På denne server findes en oversigt over de forskellige modelversioner, tips om brug af modellen, liste over indrapporterede problemer, og den nyeste version af denne hjælpefil.

Publikationer

OML-modellen er på forskellig vis beskrevet i mange artikler og rapporter fra DMU. Referencer til enkelte af disse er anført herunder. Publikationerne kan rekvireres fra

Danmarks Miljøundersøgelser, Afdelingen for Atmosfærisk Miljø, Postboks 358, 4000 Roskilde. Tel. 46 30 12 00. Fax. 46 30 11 14

Følgende publikationer om modellen kan nævnes:

Danmarks Miljøundersøgelser: Beskrivelse af OML-modellens versioner.

Notat med information om egenskaber ved de aktuelle modelversioner, samt information om priser mv. Notatet kan hentes fra DMU’s WWW-server, http://www.oml.dmu.dk

Berkowicz, R. og Olesen, H.R.: Operationel Meteorologisk Luftkvalitetsmodel - OML. Miljø og Teknologi. November 1987, nr. 4.

Dette er en forholdsvis populær introduktion til modellen.

Olesen, H.R. (1993, genoptryk): User's Guide for OML-Point. An air pollution model for point sources. MST LUFT-A 125. National Environmental Research Institute (DMU), DK-4000 Roskilde, Denmark.

Dette er en rapport, som beskriver den "fuldstændige version" af OML-Point, der danner grundlaget for nærværende "Vejledningsversion". Modellens forudsætninger og begrænsninger gennemgås kort. En stor del af rapporten har også interesse for brugere af Vejledningsversionen. Det skal dog siges, at rapporten beskriver en model, der har flere faciliteter indbygget end nærværende modelversion.

Berkowicz, R., Olesen, H.R. and Torp, U. (1986): The Danish Gaussian air pollution model (OML): Description, test and sensitivity analysis in view of regulatory applications. In: Air Pollution Modeling and its Application V. C. De Wispelaere, F. A. Schiermeier, and N.V. Gillani (eds.). Plenum Press, New York.

Dette er en teknisk betonet artikel på knap 30 sider. Den indeholder en beskrivelse af modelgrundlaget, som på nogle punkter er mere detaljeret end ovennævnte User’s Guide.

Olesen, H.R. (1995): The model validation exercise at Mol. Overview of results. Workshop on Operational Short-range Atmospheric Dispersion Models for Environmental Impact Assessment in Europe, Mol, Belgium, Nov. 1994, Int. J. Environment and Pollution, Vol. 5, Nos. 4-6, pp. 761-784.
Dette er en artikel om international evaluering af spredningsmodeller; resultater fra 5 modeller præsenteres, hvoraf OML er den ene.

Olesen, H.R., 1995c, Regulatory Dispersion Modelling in Denmark. Workshop on Operational Short-range Atmospheric Dispersion Models for Environmental Impact Assessment in Europe, Mol, Belgium, Nov. 1994, Int. J. Environment and Pollution, Vol. 5, Nos. 4-6, 412-417
Artiklen omhandler den administrative brug af OML-modellen i Danmark.

Alle ovennævnte publikationer kan rekvireres fra Danmarks Miljøundersøgelser.

I øvrigt leveres sammen med programmet et notat om at tilrettelægge bygningsdata: Håndtering af bygningers indflydelse ved brug af OML-modellen. Erfaringsmæssigt er specifikationen af bygningsdata et af de vanskeligste punkter i forbindelse med brug af programmet, og har man problemer, bør man først kigge i det nævnte notat.


Vinduernes placering på skærmen

Størrelse og placering af de forskellige vinduer fra OML-programmet huskes fra den ene OML-session til den næste. Du kan altså rette vinduerne til efter dine egne ønsker.

Bemærk dog, at det skal gøres for hvert enkelt vindue.

Du kan for eksempel vælge at lægge dine OML-vinduer i den ene side af skærmen, mens hjælpeteksten vises i den anden.

Du skal benytte en skærmopløsning, der er 800 x 600 eller højere  -  ellers kan du ikke se indtastnings-vinduerne i deres helhed.

Hvis du benytter Windows 95 og det kniber med at se hele indtastningsvinduet (skærmbilledet Kildedata er det mest kritiske), kan det måske hjælpe dig at ændre egenskaber for Proceslinjen, og i fanen Indstillinger for proceslinjen afkrydse feltet Skjul automatisk.

Se også Hjælpetekstens placering på skærmen


Åbn filsæt

Menuvalget Filer|Åbn Filsæt giver adgang til skærmbilledet Åbn filsæt  Her tilknyttes et filsæt til programmet. Filsættet kan enten eksistere i forvejen, eller det kan oprettes her.

Et filsæt består af nogle OML-relevante filer med samme fornavn, men forskellige efternavne. OML-programmet beskæftiger sig med filer med efternavnene EMI, REC, OUT (henh. emissions-, receptor- og outputfiler). Desuden optræder der forskellige andre hjælpefiler (se Filtyper).

Fra skærmbilledet Åbn filsæt:

Vælg drev, sti og navn på det ønskede filsæt. Hvis filsættet i forvejen findes, skal du blot vælge een af filerne (ligegyldigt hvilken), og der trykkes på OK (eller der dobbeltklikkes blot på filnavnet).

Hvis filsættet ikke findes i forvejen, indtastes et navn i øverste felt. Kun "fornavnet" på max. 8 tegn skal indtastes, programmet holder selv styr på efternavne. Lange filnavne understøttes ikke. Når navnet er indtastet, trykkes på OK

Efter at der er valgt et filsæt, vises filsættets navn hele tiden i titellinjen øverst i programvinduet.

Se også

Kopiér filsæt

Tip om biblioteker med filsæt